![Falcons de Vilanova](https://lamarina.cat/wp-content/uploads/20240720_124718-696x419.jpg)
Aquells edificis que fins fa poc estaven mig acabats o romanien tancats, a poc a poc donen pas a un nou paisatge urbà, ple de finestres obertes, llums enceses i un xiuxiueig en carrers on abans regnava el silenci. Illes i finques que eren llocs de pas o estaven en obres ara acullen al nou veïnat del Prat Vermell.
Són les noves famílies que arriben i que continuaran arribant al llarg dels anys vinents.
Hi ha molts edificis que ja tenen inquilins i propietàries vivint, per la qual cosa, al procés d’urbanització actual de la zona s’ha d’afegir el procés d’acollir-los, per facilitar-los l’arribada i procurar-los bones experiències vitals des de bon començant, més tenint en compte que durant un temps hauran de conviure amb carrers plens d’obres.
Amb aquest objectiu i el d’informar-los millor sobre els recursos al seu abast al barri, el dia 9 de juliol, l’Ajuntament va organitzar una sessió de benvinguda dirigida a les veïnes i veïns que des de fa un parell d’anys, de manera progressiva i constant, arriben al nostre barri. Una trentena de persones es va apropar fins a l’espai Bàrkeno, a dalt de l’escola que porta el mateix nom, on es va realitzar la sessió.
L’obertura i les paraules de benvinguda van anar a càrrec del conseller Eudosio Gutiérrez: “sou part del nostre teixit veïnal i volem que també formeu part de les associacions i el món comunitari que ens estimem i cuidem el barri, estem aquí per acompanyar-vos”, els va dir.
Una sessió que ha intentat respondre a les preguntes i interessos del nou veïnat
A continuació, diversos responsables municipals explicaven les múltiples actuacions en marxa a la zona en resposta al model de barri que s’impulsa i pel qual es treballa. Un barri per viure-hi, verd, sostenible i eficient, amb equipaments, amb activitat productiva i connectat amb transport públic. Són 75 hectàrees en transformació que passaran de tenir 1.048 habitants a tenir-ne prop de 28 mil, el que representa un repte en tots aquests àmbits. Expliquem alguns dels temes que més interès van generar.
Amb equipaments. Els futurs equipaments que tindrà la zona van ser una de les principals inquietuds entre el nou veïnat. Què hi haurà i quan arribaran?, preguntaven. Es van detallar, remarcant que de tots ells s’han prioritzat l’escola bressol i el centre sanitari, amb gestions més avançades que la resta i es treballa per concretar els calendaris respectius.
Amb activitat productiva. Un altre dels principals reclams del nou veïnat és tenir més serveis a prop: cafeteries, forns, farmàcies… La necessitat de més serveis de tota mena ha estat objecte d’atenció per l’administració que ha previst espais pels futurs negocis. Així, el planejament compta amb un total de 320.000 m2 de sostre per a usos comercials i terciaris a fi d’impulsar el comerç de proximitat. A més, es preveu la generació d’11 mil llocs de feina, atès que la zona és un pol econòmic metropolità i es vol mantenir el seu caràcter productiu. Igualment, es va apuntar, s’aposta per consolidar i atreure la indústria 4.0. Per què, i si les oportunitats de feina són al costat de casa? Per què no? La idea agrada entre el nou veïnat, un perfil característic del qual són parelles joves i amb fills petits.
Connectat amb transport públic. Una altra de les necessitats que més apressa als que arriben és un bon transports públic, diversos veïns i veïnes van preguntar al respecte. Les respostes: “es treballa des de l’objectiu de millorar l’accessibilitat a la zona”. En conseqüència, el Parc de Montjuic i el passeig de la Zona Franca esdevenen cabdals en aquest objectiu.
Tot seguit, les urbanistes municipals van explicar el projecte d’un nou vial del peu de Montjuïc amb una connexió pel transport públic, carril bici i vianants. Així mateix, exposaven, hi ha la previsió d’afegir nous serveis d’autobús pel peu de Montjuïc i a través del Parc de Montjuïc.
Una altra intervenció coneguda i reivindicada, i de la qual també es va parlar a la sessió, és la reforma del passeig de la Zona Franca, en fase de donar-li forma definitiva al projecte. . I referent a la mobilitat també, es va explicar la rellevància del carrer de Foc com l’eix que connecta les dues Marines entre si i, alhora, aquestes amb el Parc de Montjuïc.
Al full de ruta dels responsables municipals, i com a demanda del veïnat, igualment figura donar prioritat a l’obertura de les parades de l’L10, tenen clar que la del carrer Motors és essencial, a més de recuperar el projecte de la futura L2.
De tot això es debat, es parla i s’informa al Consell de Barri de la Marina i a la Comissió de Seguiment del Prat Vermell, dos òrgans en què el veïnat pot dir la seva. Bona part dels assistents s’hi va apuntar, a la Comissió.
Dels recursos a l’abast al barri i els vincles de veïnatge
Prop d’una seixantena de serveis configuren el mapa de recursos i equipaments que actualment ja funcionen a la Marina. S’hi van presentar tots, però hi eren presents les responsables de tres dels essencials de conèixer: El Centre d’Atenció Integral (CAI) de Cal Sèbio, que aplega, aproxima i facilita diversos serveis i gestions administratives; el Servei de Dinamització d’Infants i Adolescents, Imagina’t, i la Fundació Mans a les mans.
Més tard, van intervenir representants de les associacions. “Treballem per dinamitzar culturalment i esportivament el barri, a més de lluitar perquè es respongui als problemes i les reivindicacions que tenim; moltes coincideixen amb les vostres necessitats i demandes, així que volem fer pinya i col·laborar amb les administracions per aconseguir el barri que volem”, expressava en Manel Coronado, de la AVV d’Eduard Aunós i la Federació de la Unió d’Entitats, que agrupa una cinquantena d’entitats locals. Altra iniciativa comunitària en marxa a Eduard Aunós és la de la Chalmeta, i la Karen Abbe va convidar els nouvinguts a utilitzar i sentir-se part de l’espai compartit de la cooperativa.
Al final, arribava la invitació a les famílies a participar del programa Juguem a les places, dinamització amb jocs infantils que es realitza a la plaça Falset, Mediterrània i Llorca. I se les animava a prendre i fer seves les pistes esportives de bàsquet, futbol i boccia al carrer de l’Acer, entre Cal Cisó i Arnes.
Una sessió que ha intentat ser completa pel que fa a les preguntes, interessos i demandes del nou veïnat. La il·lusió i la perspectiva de futur es palpen entre els que arriben, i el desig compartit és que la Marina faci passos ferms cap al barri que tots volem.