![](https://lamarina.cat/wp-content/uploads/fotonoticia_20240131150115_1200_web-696x415.jpg)
L’Estadi Olímpic Lluís Companys, des de finals del primer trimestre d’enguany, s’ha convertit en el nucli d’activitat de The Venue Barcelona, un centre d’empreses innovadores especialitzades en sectors com la música, l’esport i els grans esdeveniments.
L’objectiu d’aquesta proposta és contribuir a millorar i reforçar el posicionament local i internacional de l’Anella Olímpica de Montjuïc, com a motor de la transformació empresarial i d’iniciatives emergents en els àmbits en els quals treballen les empreses que en formen part.
En concret, el hub empresarial, ubicat a la façana sud de l’Estadi Olímpic, gaudirà d’una superfície de 1.100 m2, repartits entre 14 mòduls de treball interconnectats i un gran espai de coworking que, juntament amb altres espais oberts, pretendrà afavorir la col·laboració i sinergia entre companyies.
A més a més d’aquests espais de treball, el projecte també disposarà de 400 m2 exteriors, buscant afavorir la interrelació, no només entre les companyies adscrites, sinó també amb els equipaments i espais que constitueixen l’Anella Olímpica de Montjuïc, com per exemple, l’Institut Nacional d’Educació Física de Catalunya (INEFC), el Palau Sant Jordi, les Piscines Picornell i el Museu Olímpic, afavorint al creixement i dinamització de tota la zona.
Tant és així, que les empreses que formin part de The Venue conviuran amb concerts, esdeveniments esportius i d’altres que se celebrin a Montjuïc pràcticament cada setmana. De la mateixa manera, amb l’inici d’aquest projecte, tant l’Estadi Olímpic Lluís Companys com el Palau Sant Jordi es convertiran en laboratoris de prova de les iniciatives resultants de recerca i treball de les empreses membres.
En aquest sentit, The Venue Barcelona ha iniciat la seva trajectòria amb deu empreses dedicades als sectors esmentats suara. En concret, les companyies que formen part són A-Champs, Asociación Española de Fabricantes y Distribuidores de Artículos Deportivos (AFYDAD), Barcelona Sports Hub, Sportmas, WeVolv, Talent Passport, Toda & Nel·lo, TPC Matchpoint, TUWA i Barcelona Music Tech Hub.
La iniciativa, torna a obrir l’interrogant dels beneficis en les comunitats locals i el seu entorn més immediat
A més a més d’aquestes empreses, la iniciativa empresarial és gestionada per quatre organitzacions amb “una llarga trajectòria en el disseny i impuls de centres d’innovació i la gestió de programes d’acceleració d’start-ups”, com ara The MotherTrees, B-Bruce, Ongoing i U-Skale. Aquest hub també està impulsat per Barcelona Serveis Municipals (BSM), Barcelona Activa i l’Institut Barcelona Esports, que han destinat 2,8 milions d’euros a la creació d’aquest espai.
The Venue Barcelona arriba a l’Anella Olímpica de Montjuïc tres anys després de la presentació del Barcelona Sports Tech Hub, en un acte dirigit per l’alcalde Jaume Collboni, aleshores primer tinent d’alcaldia. En la nota de premsa informativa, s’afirmava que el BSTH seria “la primera incubadora de projectes tecnològics i esportius de la ciutat”, ubicada a l’Estadi Olímpic Lluís Companys, en un recinte amb més de 1.000 m2 de superfície i 400 m2 d’espai exterior, que és el que gaudeix ara The Venue Barcelona, espai impulsat, entre altres, pel Barcelona Sports Hub.
Dues presentacions, amb anys de diferència, de projectes empresarials i de desenvolupament, ubicats a una Anella Olímpica que ja compta amb la presència d’un gegant com el F.C. Barcelona i l’afluència de persones que visiten mensualment el Palau Sant Jordi, i que es pretén consolidar com un pol internacional d’atracció d’empreses. Les fonts oficials afirmen que, amb l’arribada d’aquestes empreses, l’espai de Montjuïc esdevindrà “un camp de proves i impuls de projectes únics i innovadors”.
La iniciativa, però torna a obrir l’interrogant dels beneficis en les comunitats locals i el seu entorn més immediat. Les empreses de la Zona Franca representen el 10,5% del PIB de Catalunya, mentre que al conjunt de Barcelona és un 35,4% del total d’aquest PIB català. Una reclamació històrica del veïnat és assolir relacions efectives amb el conglomerat empresarial que envolta el barri, motor de l’economia barcelonina i catalana que contrasta amb la precarietat de les condicions de vida dels qui vivim als barris veïns.
Com, per què i amb quins mecanismes aquestes empreses han de fer retorn al veïnat més pròxim? Són preguntes que segueixen a l’aire en una relació que ni està ni se l’albira.